![]()
A felkészülés egy nyári tanfolyamon történt, amelyről a következő címen: LITURGIKUS TANFOLYAM KECSKEMÉTEN, az interneten olvasható beszámoló: E beszámolónak (írta: Talmácsi József, a tanfolyam szervezője és vezetője) a misét érintő részletei: „A tanfolyam nem csupán ismeretterjesztő célt szolgált. A plébános úr ugyanis lehetővé tette, hogy ősztől Kecskeméten is megkezdődjék a régi rítusú, nyilvános szentmisék havonkénti celebrálása. A szervezők úgy döntöttek, hogy az egyébként is zsúfolt vasárnapi miseidőpontok szaporítása helyett minden hónapban egy hétköznapra eső, jelesebb ünnepet választanak ki, hiszen az eddigi tapasztalat szerint a hétköznapi misék is igen látogatottak, és a gimnázium diákjainak érdeklődésére is lehet számítani. A szentmisét P. Galaczi Tibor SchP, a piarista gimnázium nemrégiben szentelt, magyar-angol szakos paptanára fogja celebrálni, terveink szerint a főoltárnál, cantata formában, tömjénezéssel, háromfős asszisztenciával. Az első alkalomra szeptember 14-én, hétfőn este fél 7 órakor, Szent Kereszt Fölmagasztalása ünnepén kerül sor. Istennek legyen érte hála!”
Elkészült a kecskeméti mise plakátja, innen letölthető:
A szervezők elindítottak egy honlapot is, amelyen a jövőben tájékozódni lehet a
misék időpontjáról:
forrás: http://kecskemet.piar.hu/stat/210/72
A templom méreteihez viszonyítva aránytalanul kicsi (kb. 25 méter magas), órapárkányos, óra nélküli tornya van, melyet Peithmüller József (a rendház tervezője) tervezett. Mayerhoffer Antal kettős tornyot tervezett neki, de ez pénzhiány miatt elmaradt. A mostani, sátortetős, szimpla torony két harangnak ad otthont. A nagyharang 300 kilós, Kalazanci Szent József tiszteletére szentelt, Novotnyi Antal öntötte, 1927-ben. A kisharang 50 kilós, Jézus Szíve tiszteletére szentelt, Szlezák László, Magyarország aranykoszorús harangöntő mestere
A templom belseje hosszú, egyhajós, négy boltszakaszos, Rabitz-boltozatú, fehér meszelésű tér. Berendezésére és oltáraira is a lendületesség, a barokk túldíszítettség jellemző. Oszlopos, barokk főoltárképe a Szentháromságot ábrázolja. Osztrák származású, jezsuita festőművész alkotása. A négy szobron, Szent Pál, Szent Péter, Nepomuki Szent János és Borromei Szent Károly szobrán kívül a piaristák címere is felfedezhető rajta. Összesen hét mellékoltára van. Közülük a legértékesebb a Szent Családot ábrázoló, 1745-ben készült oltár, melyet a helybéliek „Pásztorok oltárának” neveznek. Rajta kitűnően felfedezhetőek és érdekesek a jellegzetes kiskun arcok, hajviseletek. A diadalív mellett, a szószék közelében láthatjuk a Kalazanci Szent József tiszteletére állított festményt, Kalazanci Szent József látomását, Máriát és a kis Jézust vetíti elénk.
Szintén értékes alkotás Nepomuki Szent János oltára, melyen a Szent Szűz-szobrán kívül Szt. György és Szt. Márton lovas szobra áll. A Szt. Vendel oltáron kisfiút látunk, pásztorruhában, kalappal, az épület legfiatalabb oltára. A Nagyboldogasszony-oltáron angyalok emelik mennybe Máriát. A Tizennégy Segítőszent oltárát Hebenstreit József készítette, míg Szent Anna oltárát Szabó Anna alkotta. A főoltárt és a copf szószéket 1747-ben a privigyei piarista templomból hozták ide, Kecskemétre.
A bejárat fölött terül el a tágas, ívesen előrenyúló karzat, melyen szerényen húzódik meg a 2 manuálos, 19 regiszteres, barokk orgona. A torony alatt két kápolnácska húzódik, egyikük az 1746-ban készült Szent Szűz-kápolna, festménye a nagyszombati székesegyház könnyező Mária-képének másolata. A Szent Kereszt-kápolna pedig 1760-ból származik, benne feszületet láthatunk. A templom egyik különlegessége, hogy altemplommal is rendelkezik, amelyhez kripta kapcsolódik. A kőpilléreken nyugvó csehsüveg boltozatú altemplom a templom hosszú szentélye alatt húzódik, 1735-re készült el. Eredetileg a kecskeméti német polgárok kápolnája volt.
|
![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
A szentmiséről a hivatalos beszámolót és szép képeket a szentmisét szervezők honlapján találhatnak: http://www.missakecskemetiensis.org/ |
vissza