A vallásosság a mohamedán és a keresztény fiataloknál különböző hatást idéz elő. A mohamedánoknál a vallásossággal nő az erőszakra való hajlam, a protestánsoknál és a katolikusoknál ez pont fordítva van. Erre az eredményre jut az a tanulmány, melyet a hannoveri Kriminológiai Kutatóintézet végzett mintegy 45 ezer 14 és 16 év közötti fiatalnál, akik között 10 ezer bevándorló volt. Az erőszakosságra való legmagasabb arányt a kutatók a nagyon vallásos mohamedán férfiaknál állapították meg. Ezeknek 23,5 százaléka már hajtott végre valamilyen bűncselekményt, testi sértést vagy rablást, a „valamennyire” vallásosaknál ez a szám csak 19,6 százalék. A keresztényeknél a tendencia az ellenkező irányba mutat: minél vallásosabb valaki, annál békésebb. Ez jellemző például a Közép- és Kelet-Európából bevándorolt családok fiataljaira is. Az erőszakosságra való hajlam itt a nem-vallásos fiataloknál 21,8, míg a vallásosaknál mindössze 12,4 százalékot tesz ki. A mohamedán macsó-kultúra elősegíti az erőszakot Az intézet kriminológusa és igazgatója, Christian Pfeiffer, a fiatal mohamedánok magas erőszakos hajlamát elsősorban a férfiasságról való elképzelésükre vezeti vissza. A mohamedán vallásosság a macsó-kulúrát segíti elő. Pfeiffer szerint az is problémát okoz, ahogy az iszlámot külföldről közvetítik az imámok, olyanok, akik úgy jönnek Németországba, hogy semmilyen nyelv- és kultúraismerettel nem rendelkeznek. Az igazgató szerint az iszlám általános elítélése kontraproduktív hatású lenne, és csak a fiatal mohamedánok elszigetelődését és visszavonulását eredményezné. Sokkal inkább egy még erősebb integrációra lenne szükség, elsősorban az oktatás segítségével. 2010. június 9. |
vissza