Az egyetlen magyar alapítású férfi szerzetesrend, a pálosok remete-szerzetét 1263-ban Özséb esztergomi kanonok alapította. A rendnek már az Árpádok idejében nyolc kolostora volt Magyarországon. A rend virágzását akkor érte el, amikor Nagy Lajos király 1381-ben a velencei köztársaságtól megszerezte Remete Szent Pál holttestét, s azt a Szent Lőrincről elnevezett pálos kolostor által Buda közelében őriztette. (Remete Szent Pál ereklyéje ma a márianosztrai templom oltára mögött van elhelyezve.)
Nagy Lajos királynak „ez volt a legkedvesebb kolostora. Fényes visegrádi palotájából gyakran járt ide, hogy ima és elmélkedés között merítsen erőt nagy birodalma ügyeinek intézéséhez, s a maga erősítéséhez. Rettentő betegsége (lepra) okozta szenvedéseiben itt tett szert kellő önfegyelemre és türelemre. Csak vallásos hittel telített és fegyelmezett lélek tudta hozzátartozói és alattvalói előtt nagy betegségét eltitkolni. Mielőtt elindult a velencei hadjáratba, itt jövendölte meg neki nagy győzelmét a szent életű Lukács házfőnök. Egyben azt is jelezte neki, hogy remete Szent Pál testét fogadalmához híven megszerzi Velencétől. A legenda szerint itt hajtott dús lombozatot az a hársfacsemete, melyet Lukács atya ültetett el jövendölése emlékére, s melyet a királyról Lajos fájának neveztek el. A fa a XV. században a törökökkel vívott harcokban pusztult el” (Kisbán Emil: A magyar Pálosrend története). Nagy Lajos király nagy Mária-tisztelő volt. A mostani Ausztriában, a kis „Cella” fölé (melyet az 1157-ben egy bencés szerzetes által faragott Madonna-szobor védelmére I. Henrik morvaországi határgróf emeltetett) ő építteti 1363-ban, a törökökön kivívott győzelme emlékére a hatalmas gótikus templomot, hogy az századokon át a „máriacelli” zarándokhely legyen! (Ebből a templomból csupán a középső torony maradt meg, a mostani templom a XVII. században épült.) Ezután alapítja meg 1377-ben a Máriavölgy-i pálos kolostort, Pozsonytól kb. 20 km-re, északra.
Nagy Lajos király 1382-ben Márianosztráról 16 pálost küld Lengyelországba, és unokaöccsével, Oppelni (opoliai) László (Ulászló) herceggel megalapíttatja a tőle kapott vieluni hercegség területén a czestochowai kolostort. (Oppelni László 1367-től 1372-ig Magyarország nádora volt. Miután Lajos 1370-ben elnyerte a lengyel koronát, 1378-ban őt tette meg lengyelországi helytartójává, amiről azonban a nemesek elégedetlensége miatt már egy évvel később lemondott.) Nagy Lajos a visegrádi palotájából gyakran felkereste Márianosztrát. A szentélyben most is látható az ablak, amelyen át hallgatta a szerzetesek zsolozsmáját és a szentmisét.
A magyar történelem szomorú napja, 1526. augusztus 29., a mohácsi csata, ahol a török csapatok szétverték a magyar sereget és ezzel Magyarország sorsa 150 évre megpecsételődött.
Buda felszabadítása után Márianosztra még 25 évig romokban hevert. Végül 1711-ben két pálos érkezett, hogy az újjáépítést előkészítse. Ezt Széchenyi György esztergomi érsek 17 ezer forintot kitevő hagyatéka tette lehetővé. Elsőnek a szentélyt állították helyre, melynek gótikus ívei még jó állapotban maradtak. Ezután következett a hajó, melyet teljesen újra kellett építeni egészen az alapoktól. Vépi Máté pálos atya tervei szerint készült el a hajó a két toronnyal, nagyon szép barokk stílusban 1720-ra, betartva a középkori pálos-építészeti szabályt, mely szerint a szentély és a hajó hosszának egyformának kell lennie. 1726-ra elkészült a főoltár Hont vármegye adományából. Még ez év júliusában a szószék és a többi oltár. 1727-ben az azóta teljesen eltűnt Szent Borbála-kápolnát szentelték fel valahol a kolostor közelében, de a falakon kívül. 1728. januárjában készült el egy bécsi festő a főoltár aranyozásával.
A főoltár központi helyén foglal helyet a márianosztrai csodatevő kegykép. Amikor 1711-ben megkezdődött az ősi pálos kolostor és templom újjáépítése, ez Czestochowában igen nagy örömöt váltott ki. Kollenyics András pálos generális titkár és definitor buzgólkodására Laszkiri Ciprián pálos atya megfestette a czestochowai kegyképnek a változatát. Mielőtt azonban elhozták volna, hozzáérintették a Czestochowában levő csodatevő kegyképhez, mert ők nem csupán művészi értéket akartak Márianosztrának ajándékozni, hanem kegyképet, ami azt jelenti, hogy annak a másiknak minden kegyelmi erejét is át akarták származtatni. Úgy látszik Isten kegyelméből sikerült is, mert az első rendkívüli csodás gyógyulás 1739-ben történt, amikor egy haldokló testvér egy szempillantás alatt meggyógyult. Ennek híre természetesen bejárta a környéket és a zarándokok száma évről évre nagyobb lett. Ezzel Márianosztra ismét a magyarországi Mária-kegyhelyek között foglalt helyet.
Mi történt ezután? A pálosok 1711-ben, az építkezés megkezdésével egyidőben a lelkipásztori munkát is elindították. Ezt bizonyítja a gondosan vezetett anyakönyv is. Az 1786-os feloszlatás után P. Tallay Ágoston továbbra is Nosztrán maradt, mint egyházmegyés pap és 1794-ig végezte a falu lelkipásztori munkáját. Utána még Török Kristóf következett, akivel aztán végleg kihaltak a fehér barátok és következtek az egyházmegyés papok. II. József rendeletével a kolostor és a templom története kettéválik. A kolostor egy jó ideig üres marad, 1809-ben ugyan a nemesi felkelés sebesültjei részére kórházzá alakítják, de csak rövid időre. Hosszú időre szóló rendeltetését 1858-ban találják meg, amikor női fegyházzá alakítják át a vincés nővérek vezetése alatt, egészen 1948-ig. Az 1950-es évektől férfifegyházként működik. A templom a fegyház udvarán, mint valami sziget teljesíti a Nagy Lajostól elgondolt hivatását. 1986-ban Lékai bíboros kívánságára felújították a Jézus Öt Szent Sebe búcsút július első vasárnapján, további búcsúk még szentkereszti búcsú a kálvárián (nyilván a keresztjáró napok maradványaként) május második vasárnapján:. Aug. 15-e előtti vasárnap Nagyboldogasszonyi búcsú. Szeptember 14-e előtti vasárnap Fájdalmas Szűzanya búcsú a kálvárián. Minden hónap 13-án este 8-tó1 éjfélig engesztelés a Fatimai Szűz kérésére. Kettőszázhárom évvel II. József feloszlató rendelete után 1989. szeptember 1-töl ismét pálos atyák látják el a kegyhelyet. A hét minden napján állandó gyónási és áldozási lehetőség van.
|
ENGESZTELJ ÖNMAGADÉRT! CSALÁDODÉRT HAZÁDÉRT! EGYHÁZADÉRT! AZ EGÉSZ VILÁGÉRT!
|
Utószó: Míg Czestochowa a világ három legismertebb Mária-kegyhelyéhez tartozik (az olaszországi Loretto és a németországi Altötting mellett) és kegyképe világszerte számos templomban – elsőként Rómában a Lateráni Szent János bazilikában („A Város és a Földkerekség minden templomának anyja és feje = Omnium Urbis ez Orbis Ecclesiarum Mater et Caput”) – megtalálható, addig Márianosztráról nemcsak a világ, de a magyarok is csaknem megfeledkeztek (legfeljebb a börtönére emlékeznek). Ezen ismertség oka talán abban – is – rejlik, hogy a Czestochowai kolostor főtemplomában levő Nagyboldogasszony csodatevő képet a lengyelek Regina Regni Poloniae-ként, azaz a Királynőként tisztelik, akihez egész évben tömegesen zarándokolnak. Ez a cím nyilván magától az alapítótól, vagyis Nagy Lajos király szándékából ered, abból a tényből, hogy a magyarok Nagyboldogasszony alatt mindig is „királynőt” és nem egyszerű patrónát értettek. A lengyelek azonban ezt a címet a névben is kifejezték, így Védasszonyuknak a királynői elnevezéssel is megadták a tiszteletet. Bár a nagyvilág számára nem ismert a czestochowai templom és kolostor magyar eredete, maguk az épületek ma is őrzik magyarországi alapításuk emlékét. A templom és kolostor tömérdek magyar vonatkozású kincset, tárgyat rejt. A templom bejáratánál Szent István, Szent László és Szent Imre szobrai láthatók. A kolostor előcsarnokát Fráter György előbb sajóládi pálos perjel, majd váradi püspök és bíboros építtette, az egész pitvar az ő életéből vett freskókkal van borítva. A földszinti folyosókon a magyar pálosok arcképei függnek.
2010. május 8. |
vissza