Az Egyházban legelterjedtebb és legvalószínűbb vélemény Szűz Máriáról, hogy mennyei dicsősége minden szentét és angyalét felülmúlja. Csak Jézus Krisztus áll végtelenül fölötte a mennyben. Szűz Mária közbenjáró hatalma ennek következtében minden más teremtménynél nagyobb. Ennek folyományaként azt is valószínűsíti az Egyház, hogy Szűz Mária minden kegyelem közvetítője és Szent Fia után Társmegváltónk. Ezeket a tételeket az Egyház igen valószínűnek tartja, de mert csak következtetéses módon olvassa ki a kinyilatkoztatásból, és abban való közvetlen szerepelésüket (eddig) nem állapította meg, a hit engedelmességével nem kötelez az elfogadásukra. Vagyis katolikus marad valaki anélkül is, hogy ezeket megingathatatlanul vallaná. Mindemellett tudni kell, hogy a keresztény jámborság számos megnyilvánulása és nem közönséges tudományú és életszentségű hittudósok és pápák tanúsága áll a tételek mögött.
Szűz Mária mennyi dicsőségéről állítjuk, hogy felülmúlja minden emberét (szentét) és minden angyalét. A Római Egyház, a bizánci, örmény, kopt, szír és a malabár egyházak egyhangúan tanúskodnak emellett, és a liturgiájuk is őrzi a hitvallást. („Ki a keruboknál tiszteltebb, és a szeráfoknál hasonlíthatatlanul dicsőbb vagy, – szólítja meg az Istenszülőt a bizánci szertartás.) Mária bűntelensége (vagyis amit nem tett) és óriási üdvtörténeti szerepe (vagyis amit tett) biztosítja neki a létező legnagyobb mennyei boldogságot, melyet ember elérni képes lehet. Ebből az állításból következik annak megvallása, hogy Szűz Mária közbenjáró hatalma minden szentét megelőzi.
Itt is szükséges egy fogalmi tisztázás: A közbenjárásnak két értelmét használjuk. Az egyik jelentése csak Jézus Krisztusra vonatkozik. A szó teljes értelmében csak Ő az egyetlen közbenjáró Isten és ember között. Vagyis csak az Ő istenemberi mivolta a kapocs az ember és a felfoghatatlan isteni Lét között. Az Ő kereszthalála hozta meg az embernek a megváltást, és ez hathatós illetve elégséges lesz az üdvösségre, amíg csak ez a világ fennáll. A szentek közbenjáró ereje Isten-szeretésük tökéletességétől és Isten-közelségük fokától függ (Thom. Aquin. STh. III. 211. 83,11). Jézushoz való testi-lelki közelsége, bűntelensége és istenanyai méltósága révén, Szűz Máriának összehasonlíthatatlanul hatékonyabb a közbenjárása, mint bármely más emberé. Jézus Krisztus mint tisztességes fiú, mindig különös „engedelmességgel” fogadja anyja kérését, különösen, hogy Mária bizonyosan mindig csak szent és Isten akaratával összeférhető dolgokat kér földi gyermekei részére. Fontos, hogy Mária közbenjárását nem szabad Jézus feletti uralkodásként felfogni. Az Egyház is tiltja azokat a képeket, amelyek Máriát, mint az Üdvözítő úrnőjét ábrázolják.
Az előbbi gondolatsor nyomán tételezi fel az Egyház, hogy Mária minden kegyelem Anyja. (Egyesek szerint ez csak jámbor vélemény, de tény, hogy XIII. Leó, Szent X. Pius, XV. Benedek és XI. Pius pápák használták és támogatták ezt a kifejezést: Minden kegyelem közvetítője). A társmegváltói mivolt ne botránkoztasson senkit, hiszen mindannyian társmegváltói vagyunk önmagunknak és másoknak. Nem abban az értelemben, hogy a krisztusi megváltói mű nélkülünk, vagy akár Mária nélkül tökéletlen, hanem abban az értelemben, hogy – szemben a protestáns felfogással –, a krisztusi megváltás eleve azokban realizálódik, akik egyesülnek Krisztus keresztjével, azaz saját üdvösségükön vagy mások üdvösségén maguk is teljes erővel fáradoznak. Ezért mondja Szent Pál apostol: „Örömmel szenvedek értetek, és testemben kiegészítem, ami Krisztus szenvedéséből hiányzik, testének, az Egyháznak javára. (Kol 1,25) Hogy-hogy? Hát mi hiányzik Jézus szenvedéséből? – kérdezhetnénk. Hát az, amit nekem kell hozzátennem. Mária ebben az értelemben társmegváltó, csak éppen az emberi mérték maximuma szerint.
|
Kihirdetve:
II. LATERÁN, 649-ben – Zsinat, I. Márton pápa:
III. VATIKÁN, 1854-ben – Ex Catedra , IX. Pius pápa:
IV. VATIKÁN, 1950-ben – Munificentissimus Enciklika, XII. Pius pápa:
Kihirdetésre előkészítve:
|
(a fotón a római Santa Maria Maggiore bazilika apszis mozaikjának részlete) 2010. május 17. |
vissza