Fellay püspök úr a Rómával folytatott megbeszélések befejeztével nyilatkozott a Szent X. Pius Papi Közösség és Róma kapcsolatáról. A Winonában lezajlott papszenteléskor mondott beszédében pedig bejelentette, hogy szeptember közepére Levada bíboros, a Hittani Kongregáció prefektusa magához hívatta. Fellay püspök úr szavaiból az csengett ki, hogy a közösség hajlandó lenne elfogadni a kiegyezést Rómával. A Mitteilungsblatt (a német disztrikt lapja) júliusi száma PAS (Pater Andreas Steiner?) aláírással részleteket közöl a Fellay püspökkel folytatott beszélgetésből, majd kommentálja ezeket. E kommentálás legérdekesebb és újdonságnak számító része így hangzik: Számos hívőt alapvetően az a kérdés foglalkoztatja, hogy egyáltalán kívánatos-e egy ilyen lépés Róma részéről, azaz jó-e az a tradíció, a Pius Közösség számára, ha Róma felkínál egy gyakorlati megoldást?
A válasz erre nagyon egyszerű. Ez az igazságosság kérdése. Miként mindenki tudja, a Szent X. Pius Papi Közösség 1970-ben teljes egészében az egyházjog előírásai szerint alakult meg.
Ezért több mint igazságos, ha az érsek művét a „nem létező egyházjogi státusz” rágalma alól végre felmentik. Ugyanúgy, ahogy igazságos volt az 1988-as kiközösítés dekrétumának visszavonása, melyért kifejezetten hálásak vagyunk Benedek pápának. Az egyházjogi jogtalanság jóvátételének kérdésében is tudniuk kell a római tekintélyeknek, hogy semmiféle feltételt nem szabhatnak, mely az igaz hitet vagy a jog szerinti liturgiát érinti. A Szent X. Pius Papi Közösség már túl régóta küzd ezekért az értékekért. A közösség minden további nélkül tud még tovább is várni, amíg az utolsó „hermeneutikus a kontinuitásban” is elismeri, hogy a zsinat nem áll folytonosságban a tradícióval, hanem törést jelent, és az újkor legnagyobb egyházi válságának okozója. Minden Isten jóságos kezében van, és a mi egyetlen feladatunk, hogy hűségesek maradjunk.
|
vissza