Az itt következő történetben azon kívül, hogy borzasztó, és hogy világosan bizonyítja, hogy a Vatikán CSAK a kétezer éves katolikus tanítást utasítja el, de minden egyebet – jelen esetben egy aposztata, kiátkozott papot, egy nyílt eretneket, aki szerint Jézus nem Isten, vagyis aki az elképzelhető legnagyobb bűnben él – a keblén melenget, a legszörnyűbb az, hogy ezen senki, de abszolúte senki nem ütközik meg. Nemhogy nem háborodik fel, de még megjegyzésre sem méltatja. Ez a normális élet ma a hivatalos katolikus újegyházban. Egy kedves olvasótól kaptam a következő e-mailt: „Gyönyörű,. hamarosan kiközösítettek leszünk. De hát a legevangélikusabb pápa közösít ki, honnan is?” Ezért most, a közelgő szétválás előtt, nagyon tanulságos kis történet következik. Elsőnek álljon itt a hír, melyet – többek között – a Vatikáni Rádióra hivatkozva a Magyar Kurír közölt 2012. március 14-én. A cikk miután felsorolja Vermes Géza „kitüntetéseit”, csak azt felejti el megjegyezni, hogy egy kiátkozott emberről van szó.
Rómában tartott előadást Vermes Géza A magyar származású brit tudós, vallástörténész, a Holt-tengeri tekercsek szakértője március 12-én a római Pápai Biblikus Intézetben beszélt „egész életén át tartó munkájáról”. Előadását követően a Vatikáni Rádiónak nyilatkozott. Az eseményen az intézmény mintegy százötven diákja, továbbá tanárok, kutatók voltak jelen, akik nagy érdeklődéssel hallgatták a 87 éves tudós beszámolóját. Angol nyelvű előadásában Vermes Géza a Holt-tengeri tekercsekkel és a qumráni közösséggel foglalkozó kutatások mintegy öt évtizedének történetét tárgyalta, amellyel ő maga is foglalkozik a tekercsek felfedezése óta. Előadásában a professzor személyes élményeit is megosztotta hallgatóságával. … Vermes professzor jelenleg az Oxfordi Wolfson College nyugalmazott munkatársa és a zsidó tanulmányok nyugalmazott professzora. Tagja a Brit Akadémiának (British Academy); több egyetem is díszdoktorrá avatta. A Magyar Tudományos Akadémia 1996-ban Bacher Vilmos-emlékérmet adományozott neki. Művei számos nyelven, így magyarul is megjelentek.
Másodikként álljon itt Vermes Gézáról a Wikipédián olvasható szöveg:
Vermes Géza (Makó, 1924. június 22.) magyar születésű brit tudós, a vallástörténelmen belül különösen a zsidó-keresztény szakterület kutatója. A Holt-tengeri tekercsek és Jézus életének elismert szakértője. A Jézus-kutatás egyik legfőbb szószólója, akit korának legnagyobb Jézus-tudósának tartanak. Munkáiban a zsidó Jézusra fókuszál, a zsidó történelem és teológia értelmezése szerint, megkérdőjelezve néhány keresztény tanítás alapját.
Életpályája: A második világháború után római rítusú katolikus pap lett, budapesti tanulmányai után a belgiumi St. Albert College és a Leuveni Katolikus Egyetem hallgatója lett, ahol a keleti történelmet és nyelveket tanulmányozta. 1953-ban teológiai doktorátust szerzett A Holt-tengeri tekercsek a történelem keretében című doktori munkájával. 1957-ben Nagy-Britanniába ment, állást kapott a Newcastle-i Egyetemen. 1965-ben csatlakozott az Oxfordi Egyetem keleti tanulmányok tanszékéhez. Mielőtt 1991-ben nyugdíjba vonult, ő lett a zsidó tanulmányok első professzora. 1958-ban feleségül vette Pamela Hobsont (+ 1993) és 1996-ban Margaret Unarskát. Vermes Géza egy első századi szent emberként írja le Jézust, aki nem volt sem farizeus, sem zélóta, sem pedig esszénus. Nem tartotta magát Isten fiának, sokkal inkább prófétának, tanítónak, és segítőnek, aki kiállt a kitaszítottak és bűnösök mellett. Vermes például a szamaritánusokat dicsérő leírásokat nem Jézusnak, hanem a korai keresztény szerkesztésnek tulajdonítja. Szerinte Jézus, mint történelmi személy olyannyira különbözhet a keresztény vallás niceai hitvallásból ismert Krisztus-képével, hogy az hitük alapjának újragondolására késztetheti az embereket.
Eddig a hivatalos bemutatás. A Wikipédia legalább a tényeket leírja, amelyekből – legalábbis egy katolikus számára – kiderül, hogy Vermes Géza aposztata pap, vagyis kiátkozott ember, De ami még ennél is borzasztóbb, hogy az elképzelhető legnagyobb bűn terheli: Jézus Krisztus istenségét tagadja. Nem csak privát, a saját négy fala között, hanem hangosan, könyvekben, évtizedek óta a legnagyobb nyilvánosság előtt. Hát akkor, utalva a fent idézett e-mailre: Honnan is közösítenek ki bennünket? 2012. március 21. |
vissza