Mottó: Ha az új pápa (?) Bergoglio-nak hívja magát, akkor nekem is jogom van így hívni őt
(forrás: http://www.magyarkurir.hu/hirek/bergoglio-vagyok-boldog-szuletesnapot – 2013. március 26.) Ferenc pápa március 24-én üzenetet hagyott egy Buenos Aires-i barátja mobiltelefonján a következő szöveggel: „Bergoglio vagyok, azért hívtalak, hogy boldog születésnapot kívánjak neked.” Minden bizonnyal olyan üzenet ez Gustavo Vera telefonján, amelyet nem fog kitörölni – még ha nem is buzgó katolikus, sőt, ateistának vallja magát. Általános iskolai tanár Buenos Aires egyik külvárosában, és az Alameda elnevezésű civil szervezet vezetője. Bergoglio érsek öt éve segíti ezt a szervezetet, amelynek célja, hogy a legszegényebbek mellé álljon: a szemétgyűjtők társadalomba való beilleszkedését, munkájuk hivatalos elismertetését tűzte ki céljául. Ferenc pápa nem véletlenül éppen az ő képviselőjüket hívta meg a pápasága megkezdését ünneplő szentmisére. Az SMS címzettje, a nemhívő barát ezt vallotta Bergoglio-ról: „Segítette és védelmezte a visszaélések áldozatait, segítette az emberek kizsákmányolása ellen küzdő szervezeteket, kisegített a bajból olyanokat, akik a helyi maffiák fenyegetésében éltek, plébániai termeket ajánlott fel a segítő programok működtetésére… Öt éven keresztül dolgozott velünk, havonta három-négy alkalommal találkoztunk. Az Alemadánál és az egész kerületben nagyon szerették, nemcsak a katolikusok, hanem a zsidók és az ateisták is, mert az alázat és az őszinteség megtestesítője volt, és mindig összefogott más vallások híveivel.”
A Vatican Insider közli a linket is, amelyen keresztül az üzenet meghallgatható a Youtube-on.
Bergoglio címerével kapcsolatban először egy nekem küldött levélből idézek:
»Nem tudom, említi-e valamelyik írás Ferenc (ellen)pápa új címerét? Tegnap este, amikor a televízióban bemutatták, megfagyott bennem a vér. Máté 9,9: „Amikor Jézus továbbment, látott egy Máté nevű embert, amint ott ült a vámnál. Szólt neki: ’Kövess engem!’ Az felállt és nyomába szegődött.”
Írta: Giuseppe Nardi (forrás: www.katholisches.info – 2013. március 15.) Update: Miként a Szentszék sajtóirodája március 18-án közölte, Ferenc megtartja püspök- és bíboros-címerét, mindössze kiegészítik a pápai jelvényekkel, miként ezt XVI. Benedek saját címerében használta. Péter kulcsa, de tiara nem, helyette egy püspöksüveg arany keresztpántokkal, melyek a pápa három hatalmára emlékeztetnek (ahogy a tiara három koronája tette).
A címer alsó részében található másik két szimbólum – egy ötágú csillag és egy szőlőfürt – jelentéséhez és származásához semmilyen címertani adat nem áll rendelkezésre. Ezek sehol nem találhatók ott meg, ahol Bergoglio-val összefüggésbe lennének hozhatók: se Buenos Aires városi címerében, mely kifejezetten katolikus szimbolikát fejez ki, se a régió vagy az argentin államéban, mely viszont egyértelműen szabadkőműves.
A csillag a tradícióban Máriát jelképezi. A Bergoglio címerében található csillag azonban ötágú. A katolikus életben messzemenően szokatlan, sőt szándékosan elkerülendő ábrázolása ez a csillagnak, mint a kegyelemmel teljes, tiszta és örökké szűz Mária szimbóluma. A 18. századig a pentagramma a keresztények körében, mint a gonosz elleni védelem jeleként volt ismert és használatos. Az elmúlt 250 évben az ötágú csillag a
szabadkőművesség szimbóluma lett. Ilyen minőségében lett számtalan állam címerének része, mint például az Egyház által el nem ismert 1870-ben alakult olasz államé. A 20. században, mint piros csillag a kommunizmus legfontosabb szimbólumaként ünnepelte győzelmi útját. Ezért az ötágú csillag, a szabadkőművességgel és a kommunizmussal való kapcsolata miatt, a materialista ideológiában az ember jelképe lett: az önmagával eltelt, Istent tagadó emberé.
A pápák történetében eddig egy pápa volt, aki címerébe felvette az ötágú csillagot: nevezetesen I. János Pál. Amilyen szokatlan a pentagramma használata a katolikus címerben, olyan szokatlan volt az ő címerének a változása is. Mint Vittorio Veneto püspökének még három nyolcágú csillag volt a címerében. Mint Venece pátriárkája, majd mint bíboros három-három hatágú csillagot használt. Csak a pápai címerében lett ezekből három ötágú csillag! A nárdusznak mondott szőlőfürt Szent Józsefet akarja szimbolizálni, a világegyház védőszentjét. A hagyományos spanyol ikonográfiában [létezett ilyesmi az arabok által elfoglalt spanyol félszigeten?] Szent Józsefet nárduszvirággal a kezében ábrázolják. [Akkor hol van itt a „világegyház” szimbóluma, melyben viszont liliommal a kezében ábrázolják?] A két szimbólum Bergoglio különös tiszteletét fejezi ki Mária és József iránt. Bergoglio, mint első és eddig egyetlen pápa (?) a címerében levő jelmondatát is megtartja. Püspöki, majd 2003-tól bíborosi és mostani címerjelmondata így hangzik: Miserando atque eligendo (irgalomból kiválasztott). Ez egy Beda Venerabilis-nak (672-735) tulajdonított prédikációból való: Vidit ergo Iesus publicanum, et quia miserando atque eligendo vidit, ait illi, Sequere me. Sequere autem dixit imitare. Sequere dixit non tam incessu pedum, quam executione morum.
Most néhány hozzászólás e cikkhez a katholisches.info oldalról:
– Az ötágú csillagok csakúgy, mint a ma mindenütt látható trikolorok szabadkőműves jelek és színek. De ki csodálkozik ezen, végülis ezek az emberek legkésőbb 1789 óta kezükben tartják a meghülyült nyugatot.
A Valeriana celtica-t hívják népiesen római nárdusznak; ez az Alpokban nő, mint havasi növény. Ez utóbbi virágáról van egy fotó a lexikonban, ugyan valóban hasonlít a szőlőfürthöz, de annál sokkal lazább, azzal össze semmiképpen nem téveszthető. Ezek után tényleg nem lehet tudni, hogy a Ferenc címerében látható József-szimbólum bort vagy bódító olajat akar-e szimbolizálni?
LEGÚJABB HÍR!
Írta: Giuseppe Nardi (forrás: www.katholisches.info – 2013. március 27.)
Az ötágú csillag azonban így is megütközést és vitát váltott ki, még a Vatikánban is. A katolikus Egyház számára a szimbólumok nagy jelentőséggel bírnak. Ezért a Vatikán végül szükségesnek látta, hogy beavatkozzon és korrigáltassa a címert, amit most újra bemutatott. Ez a változtatás nem történhetett meg Ferenc engedélye nélkül.
Az ily módon megváltoztatott címerben tehát a nyolcágú csillag szerepel, Mária klasszikus szimbóluma. Ehhez a Vatikán még hozzátette, hogy a csillag nyolc sugara a nyolc boldogságot szimbolizálja.
Megjegyzés:
E témáról egy magánlevelet közlök, azé az olvasóét, aki válaszolt az Szerkesztői üzenetekben feltett kérdésemre: Van-e korpusz a kereszten?
»A „koronázáson” a pápa zarándok-keresztjén nem volt korpusz, hanem egy bárány. Nem tudom, mennyiben helyettesíti Krisztust, mindenesetre a kereszt legalább nem volt „egészen csupasz”. Ha az alábbi képet jól megnézi, a kereszt közepén egy bárány aranyozott domborműve van.
Az én válaszom e fejtegetésre:
Miért választotta egy jezsuita latin-amerikai éppen Assisi Szent Ferenc nevét, és nem – mondjuk – Xavéri Szent Ferencét vagy Bosco Szent Jánosét (akinek a fiai Latin-Amerikában misszionáltak) vagy Loyolai Szent Ignácét? Én úgy érzékelem, hogy a Jóisten üzenetei szinte soha nem voltak ennyire világosak és érthetőek, mint éppen most, és ezért egyfelől csak hálával tartozunk neki, másfelől igyekeznünk kell észrevenni és megérteni ezeket. Ennek ellenére elkerülte a figyelmemet az e névben számunkra, hagyományhű [bár ideje lenne ezt a kifejezést hithűre, vagy csak sima katolikusra felcserélni] katolikusok számára rejlő egyik roppant fontos figyelmeztetés. Csak egy olvasó levele figyelmeztetett erre a jelentésre is:
»Itt már a katolikus egyház nyílt felszámolása folyik. A Ferenc névválasztás egyértelmű üzenete ennek, a sok egyéb jel mellett. Assisi Szent Ferenc nevének választása szerintem utalás az Assisi folyamatra, amely a vallások „egyenrangúsítását”, majd egy egységes világvallásban történő összeolvasztását szolgálja, szabadkőműves terveknek megfelelően. Assisi Szent Ferenc nevének és emlékének ilyen módon való meggyalázása kifejezetten ördögi.« Az 1986-os Assisi I. találkozó sorsforduló volt a katolikus Egyház életében. A liturgia-reform után ez volt a II: Vatikáni Zsinat gyümölcseinek legborzalmasabb és legláthatóbb jele. Lefebvre érsek betege lett annak, amit akkor tapasztalt: a bíborosoknak elküldött tiltakozó levele Assisi ellen süket fülekre talált! Siri, az annyit magasztalt hithű bíboros sem tett semmit! Lefebvre érsek éppen Assisi 1986-tal értette meg, hogy a modern egyház és Krisztus Egyháza között nem lehet kiegyezés! Ezért szentelt püspököket, aminek aztán a kiközösítés lett az eredménye. És ne feledjük: Lefebvre érsek kiközösítve halt meg! És olyan ember foglalta el a Vatikánt, „ült a szentélybe”, aki ezt a nevet viseli! Ez nem lehet véletlen! A trón eltávolítás az Assisi IV. alatt és maga az Assisi IV. bizonyította, hogy Bergoglio pontosan tudja, mit miért csinál. A következő cikk is ezt bizonyítja:
Egyszerre három ember fogalmazott úgy, hogy attól fél, Ferenc eladja a Vatikánt: Maeßen atya, egy levélíró és én. Ha ennyire különböző emberek egyidőben gondolnak ugyanarra, akkor az a dolog nem annyira hihetetlen, mint ahogy az ember nem sokkal ezelőtt is még gondolta volna. Erről tanúskodik a következő két tudósítás:
(forrás: www.kath.net – 2013. március 27.) Bergoglio egy bizalmasa és korábbi kiadója szerint Ferenc nem fogja magát alávetni a Vatikán udvari szabályainak. „Ha valaki 76 éves, nem könnyen változik meg”, mondta Gustavo Larrazabal az „U.S. Catholic” újságnak adott interjújában. „De ennek nem csak az életkorhoz van köze. Buenos Airesből elvitte a saját stílusát a Vatikánba”, mondta az argentin szerzetes, melynek Claretiner-kiadójában jelent meg a korábbi érsek, Jorge Bergoglio legtöbb írása. Ferenc „világosan látja, mit kell megváltoztatni, és pontosan tudatában van annak, milyen gyorsan kell cselekednie, mert az ő korában már nincs sok ideje hátra”. Ferenc „a jelek és gesztusok mestere”, mondta Larrazabal. „Tudja, mekkora hatalmuk lehet a gesztusoknak.” Az új pápa (?) első sorban pásztorként értelmezi magát. „Minden, a szociális kérdések és a szegények iránti figyelmessége ellenére soha nem támogatta a felszabadítási teológiát, de nem is fékezte”, mondta. Teológiai ügyekben Bergoglio „hagyta a dolgokat folyni, amíg azok az egyházi tanítás keretei között maradtak és nem eretnekségben vagy abszurd ideákban végződtek”. … Buenos Aires érsekeként Bergoglio egyszerű életvitele miatt tűnt fel. 1998-as kinevezése után azonnal feladta a nívós lakónegyedben található püspöki rezidenciát. „A lakást bérbe adta egy szerzetnek, és a hivatal harmadik emeletén egy egyszerű szobát rendeztetett be magának”, mondta Larrazabal. Mint szerzőre is szimpátiával emlékezett a kiadó korábbi vezetője: „Soha nem akart honoráriumot kapni. A pénznek a mi szerzetesi munkánkat kellett segítenie.”
(forrás: www.kath.net – 2013. március 26.)
A korábbi híresztelésekre reagálva, miszerint Ferenc túl nagynak találta a pápai lakosztályt, Lombardi azt mondta, hogy a pápai lakosztályt az apostoli palotában se nem kicsinyítették meg, se nem építették át. A március 26-i reggeli mise után Ferenc közölte, hogy továbbra is a Santa Marta-ban akar lakni, mondta Lombardi. Ferenc „a másokkal való egyszerű együttélés egyszerű módját” akarja megtapasztalni, és jelenleg „a megszokás és a kísérletezés fázisában” él. Bizonyos alkalmakkor, mint például a vasárnapi Úrangyala vagy az audiencia, Ferenc az apostoli palota termeit is használja.
Végezetül nagyhét, a közelgő nagypéntek és feltámadás ünnepére tekintettel álljon itt egy olyan tudósítás, melyhez semmilyen kommentár nem szükségeltetik:
(forrás: www.kath.net – 2013. március 25.)
Egyúttal annak a reményének adott hangot, hogy a kölcsönös nagyrabecsülés és barátság növekedni fog közöttük. A Franciscus latin névvel aláírt táviratban Ferenc a zsidó közösséget arra kéri, hogy imádkozzanak érte. Másfelől biztosítja őket az ő imáiról. A zsidó hitközség internetes oldalán nyilvánosságra hozta Ferenc táviratát.
|
vissza